IGBD - Gemeinde Hamburg

Posjeta i praksa studentice FIN-a Sarajevo Adela Šabić (predavanje za majke i sestre)
2026-03-04 - 2026-03-05 | IKC Hamburg, Horner Brückenweg 6, Hamburg, 22111, Germany

Lejletu-l-bedr
2026-03-06
Tradicionalno se kao sjećanje na Bitku na Bedru, u svim džematima gdje se obavljala teravija namaz organizirana su predavanja i izvođeni prigodni programi. Na ovim programima izvođen je poseban tekst (Bedrija) u prozi u vidu dove u kojem se spominju imena svih 313 učesnika Bitke na Bedru.

Posjeta i predavanje sejjar vaiza prof. dr. Fuad Sedić sa IPF-a Bihać na teravih namazu
2026-03-06 17:30 - 23:00 (Europe/Berlin) | IKC Hamburg, Horner Brückenweg 6, Hamburg, 22111, Germany

Dan pobjede na Bedru
2026-03-07
Druge godine po preseljenju (hidžri) Muhammeda, neka je spas i mir Božiji na njega, iz Meke u Medinu, odnosno 624. godine na obroncima Bedra dogodila se prva velika bitka u povijesti islama. Idolopoklonici iz Meke, iako su bili tri puta brojniji, poraženi su na Bedru i to je jedna od najvećih pobjeda muslimana u povijesti. Ova pobjeda je potvrdila zajednicu vjernika iz Medine kao važan i snažan faktor s kojim moraju računati svi stanovnici Arabijskog poluotoka. Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini je 17. ramazan, dan kada se dogodila bitka na Bedru, proglasila je Danom bošnjačke dijaspore.

Tradicionalni zajednički iftar
2026-03-07 17:30 - 23:00, 2026-03-14 18:00 - 23:00 | IKC Hamburg, Horner Brückenweg 6, Hamburg, 22111, Germany

Posjeta i predavanje muftije za zapadnu Evropu Senaid ef. Kobilica na teravih namazu
2026-03-07 18:00 - 23:00 | IKC Hamburg, Horner Brückenweg 6, Hamburg, 22111, Germany

Ulazak u i’tikaf
2026-03-10
I’tikaf podrazumijeva povlačenje u džamiju i boravak u njoj određeno vrijeme radi ibadeta Uzvišenom Allahu dž.š. Prema fikhskom propisu u i’tikafu se boravi zadnjih deset dana ramazana.

Lejletu-l-kadr
2026-03-16
Noć kadr je noć početka objavljivanja Kur’ana, posljednje objave koju je Bog poslao ljudima. Ovoj je noći posvećeno jedno cijelosti poglavlje Kur’ana. To je “noć bolja od hiljadu mjeseci”, a “u njoj silaze Meleki i Džibril zbog odluke svake”. U Noći kadr muslimani mole za oprost svojih grijeha i milost Božiju na oba svijeta. Veličina ove noći sadržana je u objavljivanju Kur’ana, najveće milosti ikad darovane. Islamska zajednica je označila ovu noć kao noć znanja, nauke i obrazovanja, te se u tu svrhu organiziraju dobrotvorne akcije prikupljanja sredstava za obrazovne ustanove Islamske zajednice.

Prvi dan ramazanskog bajrama
2026-03-20
Muslimani u svojoj tradiciji imaju dva velika mubarek dana, dva bajrama – Ramazanski i Kurban-bajram. Ramazanski bajram nastupa 1. ševvala, desetog mjeseca hidžretskog kalendara. Muslimani se ovoga bajrama raduju jer su ispostili mjesec ramazan, obnovili svoja znanja i potvrdili svoju pokornost Bogu Uzvišenom. Ovaj bajram traje tri dana. Muslimani se na Bajram okupaju, obuku najbolja odijela, posjećuju mezarja, obilaze rodbinu, prijatelje, komšije, dijele sadaku.

Bajram namaz (1. grupa u 07:01 sati, 2. grupa u 08:15 sati)
2026-03-20 07:00 - 09:00 | IKC Hamburg, Horner Brückenweg 6, Hamburg, 22111, Germany

Dan šehida – drugi dan bajrama
2026-03-21
Odlukom Rijaseta Islamske zajednice drugi dan ramazanskog bajrama proglašen je Danom šehida. To je dan sjećanja na sve one koji su svoje živote dali braneći svoju porodicu, čast, domovinu i vjeru. Na Dan šehida se obiđu šehidska mezarja, posjete šehidske porodice, prouči hatma za sve šehide i podsjeti se na njihovu uzvišenu žrtvu.

Svjetski dan Roma
2026-04-08
Osmi april se obilježava kao Svjetski dan Roma, dan posvećen slavljenju romske kulture i podizanju svesti o izazovima s kojima se Romi suočavaju širom svijeta.
Ovaj dan je zvanično proglašen 1990. godine u mestu Serock u Poljskoj, tokom četvrtog Svetskog romskog kongresa Međunarodne romske unije (IRU).
Obilježavanje ovog dana podsjeća na prvi veći međunarodni susret romskih predstavnika održan u Chelsfieldu, kraj Londona, od 7. do 12. aprila 1971. godine.
Svjetski dan Roma pruža priliku da se istakne važnost romske kulture i da se skrene pažnja na probleme s kojima se Romi suočavaju širom svijeta.

Dan džamija
2026-05-07
Odlukom Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini 7. maj je proglašen Danom džamija. Ovaj datum je odabran jer je 7. maja 1993. godine u 3:05 sati srušena Ferhadija džamija u Banjaluci. Ferhadija džamija je sagrađena 1579. godine a dao ju je sagraditi bosanski namjesnik Ferhat-paša Sokolović. Bila je pod zaštitom UNESCO-a, a njeno rušenje sastavni je dio plana o uništavanju objekata duhovne i materijalne kulture muslimana.

Dan nezavisnosti Crne Gore
2026-05-21
Na referendumu o nezavisnosti 21. maja 2006., opcija za obnovu suvereniteta Crne Gore pobijedila je sa 55,5 posto glasova, nasuprot 44,5 posto onih koji su se zalagali za opstanak u državnoj zajednici sa Srbijom.

Dan Arefata
2026-05-26
Deveti dan posljednjeg mjeseca hidžretskog kalendara poznat je pod nazivom Jevmu’l-arefe (Dan Arefata). Arefat je brežuljak udaljen od Mekke petnaestak kilometara a boravak na Arefatu je obaveza svakoga hadžije, sastavni je dio obreda hadža, te se svi hadžije 9. zul-hidžeta, dan uoči Kurban-bajrama, okupe na ovom mjestu. Na Brdu Milosti (Džebelu’r-rahme) na Arefatu, kako tradicija prenosi, nakon dugog traženja sastali su se Hazreti Adem i Hazreti Havva. Muhamed, Allah mu podario spas i mir, je svoj poznati govor na Oprosnom hadžu održao upravo na Arefatu. Ta tradicija davanja uputa hadžijama i danas je prisutna a održava se na nekoliko velikih svjetskih jezika. Lijepo je da oni koji nisu na hadžu poste ovaj dan.

Kurban-bajram
2026-05-27
Kurban ili Hadži bajram – velik je mubarek dan, dan velikog Božijeg dobra.
Njegovu važnost određuje klanje kurbana – tradicija Božijeg poslanika Ibrahima, neka je mir i spas Božiji na njega, i dijeljenje kurbanskog mesa siromasima, prijateljima, komšijama; i dani hadža – dana boravka nekoliko miliona muslimana u Časnim mjestima Mekki i Medini. Oni su se sa svih strana svijeta zaputili ka Časnome Hramu kako bi obavili peti stub islama -hadž- koji im Uzvišeni Bog propisuje, i koji je dužan obaviti svaki musliman čim stekne materijalne uslove za to. Hadžija je Allahov gost kome se pruža prilika da mu budu oprošteni svi grijesi i zato se milioni muslimana svake godine okupe na tlu kojim je koračao Muhammed, neka je mir i spas Božiji na njega. Kurban bajram traje 4 dana.

Dan bijelih traka
2026-05-31
Simbolika bijelih traka dolazi iz 31. maja 1992. godine, kada su vlasti bosanskih Srba u Prijedoru (kasnije i u nekim drugim mjestima) izdale naredbu putem lokalnog radija kojom se naređuje nesrpskom stanovništvu da obilježi svoje kuće bijelim zastavama ili čaršafima, i da pri izlasku iz kuća stave bijele trake oko rukava. Ovo je bio početak kampanje istrebljenja u kojoj su provođene masovne egzekucije, silovanja, otvarani koncentracijski logori i činjeni drugi zločini, čiji je konačni ishod bio ubijanje 3,176 Prijedorčana i uklanjanje 94% Bošnjaka i Hrvata s teritorije općine Prijedor.

Nova 1448. hidžretska godina
2026-06-16
Nova godina muslimanskog kalendara nastupa 1. muharrema. Muslimanski kalendar je lunarni, mjesečev kalendar i godina ovog kalendara je kraća 10 dana od godine sunčevog kalendara. Ovakav način računanja vremena usvojen je za vrijeme halife Omera, neka je Allah s njim zadovoljan, a za početak računanja vremena uzeta je Hidžra – preseljenje Muhameda, neka je mir i spas Božiji na njega, iz Mekke u Medinu. Hidžra se dogodila 622. godine po Isau, neka je spas i mir Božiji na njega.
Muhamed, a.s., je bio prisiljen napustiti svoj rodni grad Mekku i otići tamo gdje neće biti u opasnosti. Medina, ili Jesrib kako se tada zvala, ponudila mu je utočište i Poslanik je, neka je mir i spas Božiji na njega, napustio noću svoj grad i preselio se u Medinu u kojoj je ostao živjeti do svoje smrti.

Dan Ašure – Jevmu-l-Ašura
2026-06-25
Deseti dan mjeseca muharrema naziva se Danom Ašure. Prema predanjima u ovom je danu nakon potopa pristala lađa Božijeg poslanika Nuha, neka je mir i spas Božiji na njega. Preporuka Božijeg poslanika Muhammeda, neka je mir i spas Božiji na njega, je da se posti 9. i 10. muharem, ili 10. i 11. dan ovoga mjeseca. Na ovaj dan se spravlja i posebno jelo ašura (na arapskom deset). Spravlja se tako da se stavi više vrsta voća i povrća i tako napravi smjesa kao znak sjećanja na Nuha, neka je spas i mir Božiji na njega, koji je, po predanjima, u svoju lađu ukrcao po par od svega živoga.

Dan sjećanja na genocid u Srebrenici
2026-07-11
Dan sjećanja na šehide Srebrenice stradale u masovnom genocidu 1995. godine u zaštićenoj zoni Ujedinjenih naroda. Na ovaj dan u svim džematima uče se hatme, jasini i dove, a u Potočarima se organizira poseban vjerski program i dženaza-namaz za ekshumirane žrtve genocida u Srebrenici.

Dan državnosti Crne Gore
2026-07-13
Dan državnosti u Crnoj Gori se obilježava 13. jula i predstavlja dan kada je Crna Gora proglasila svoju samostalnost 1878. godine. Tada je Crna Gora na Berlinskom kongresu postala međunarodno priznata kao samostalna država, nakon dugog perioda borbe za oslobođenje od Otomanskog carstva. Na isti datum 1941. godine je narod Crne Gore počeo ustanak protiv fašizma.

Dan sjećanja na genocid u Prijedoru i doline Sane
2026-07-20
Dan sjećanja na šehide Prijedora stradale u periodu od 20. do 25. jula 1992. u toku jedne od najorganiziranijih kampanja progona jedne populacije po etničkom osnovu kada je ubijeno je oko 1,800 ljudi, žena i djece u šest džemata lijeve obale Sane. Na ovaj dan se organizira poseban vjerski program i dženaza-namaz za ekshumirane žrtve genocida u Prijedoru.

Mevlud – rođenje Poslanika a.s.
2026-08-25
Posljednji Božiji poslanik Muhamed, neka je spas i mir Božiji na njega, rođen je u ponedjeljak, 12. rebiu’l-evvela, trećeg mjeseca muslimanskog kalendara, 571. godine po Isau, mir i spas Božiji na njega. Muslimani dan rođenja Muhammeda, neka je mir i spas Božiji na njega, obilježavaju učenjem mevluda. Sam termin mevlud označava rođenje, ali je vremenom njegovo značenje znatno prošireno, te se svaka vjerska manifestacija na kojoj se okupi veliki broj muslimana naziva mevludom. Osim mevluda na kojima se okupi veliki broj vjernika organiziraju se i porodični mevludi u različitim dobima godine, a ne samo 12. rebiu’l-evvela. Samo rođenje Božijeg Poslanika bilo je inspiracija pjesnicima da napišu spjevove – mevlude u kojima kroz stih opisuju vrijeme u kojem se rodio Muhammed, a.s., njegovu majku Aminu i dr. Takve spjevove napisali su Šemsudin Sarajlić, Hafiz Salih Gašević, Hafiz Ibrahim Zenunović, dr. Safvet-beg Bašagić, Rešad Kadić, Ešref Kovačević i drugi.

Dan Sandžaka
2026-11-20
Ovaj datum je zvanični praznik Bošnjaka u Srbiji i Crnoj Gori, a proslavlja ga i sandžačka dijaspora širom svijeta. Dan Sandžaka je “dan koji nas podsjeća na naše zajedničko naslijeđe i snagu našeg jedinstva. Na ovaj dan, prisjećamo se 20. novembra 1943. godine i osnivačke sjednice Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Sandžaka, koji je bio simbol otpora i borbe za slobodu”, navodi u čestitci Usame Zukorlić, predsjednik Stranke pravde i pomirenja.

Dan državnosti Bosne i Hercegovine
2026-11-25
25. novembar se obilježava kao Dan državnosti Bosne i Hercegovine. Naime, upravo tog historijski vrlo značajnog 25. novembra 1943. godine, održano je prvo zasijedanje ZAVNOBIH-a (Zemaljsko antifašističko vijeće narodnog oslobođenja BiH), u Mrkonjić Gradu.
Na pomenutom zasjedanju donesena je odluka o obnovi državnosti BiH, potvrđene su njene historijske granice, koje su datirale još iz vremena srednjovjekovne Bosne, te je Bosna i Hercegovina definisana kao jedna od šest ravnopravnih republika u tadašnjoj Jugoslaviji. Time je Bosna i Hercegovina nastavila svoj državotvorni kontinuitet kroz hiljadugodišnju povijest.
Ono što je najvažnija činjenica i važnost ovoga datuma, jeste da je Bosna i Hercegovina, odlukama na ovom zasijedanju, definisana kao jedinstvena i nedjeljiva država u kojoj će svi narodi imati ista prava.
Svim Bošnjacima i Bošnjakinjama, posebeno državljanima Bosne i Hercegovine čestitamo Dan državnosti.

Lejletu-r-regaib
2026-12-10
Lejletu-r-regaib jedna je od odabranih noći, a po islamskom učenju, predstavlja potvrdu Allahove, dž.š., milosti prema čovjeku.
Lejletu-r-regaib je i noć dova, želja i nade. Vjernikova dova Allahu, dž. š., bila je i ostala spona i most koji povezuje Stvoritelja i Njegovo stvorenje te je noć Lejletu-r-regaib prilika da se preko dove i ibadeta približimo Allahovoj, dž.š., milosti, zahvalimo na blagodatima, nafaki i bereketu.
Čovjeku koji u brzom i dinamičnom životu nerijetko izgubi orijentaciju i ravnotežu između duhovnog i materijalnog dova predstavlja poseban način vraćanja Gospodaru i pouzdanja u Njegovu pomoć.
